Kognitiv funktionsnedsättning

Kognitiv funktionsnedsättning
Kognitiv funktionsnedsättning vid förvärvade hjärnskador betyder att man fått en nedsatt förmåga i vissa psykologiska funktioner. Det kan vara att man lättare glömmer saker eller inte längre orkar ta initiativ. Förvärvade hjärnskador är skador som börjar akut och till exempel inträffat i samband med en olycka eller efter sjukdom. Kognitiv funktionsnedsättning innebär en nedsatt förmåga beträffande vissa psykologiska funktioner, till exempel minnesförmåga och förmågan att ta initiativ.

Förvärvade hjärnskador är skador som inte är medfödda utan inträffar efter födelsen och börjar akut. Sådana hjärnskador kan ha många olika orsaker.
 * Vanligaste orsaken är våld mot huvudet vilket kan ge upphov till traumatiska hjärnskador och händelser i hjärnans blodkärl, som blodpropp eller blödning. Både blodpropp och blödning kan orsakastroke.
 * syrebrist till följd av exempelvis hjärtstillestånd eller drunkning, så kallade anoxiska hjärnskador
 * infektioner som hjärnhinne- och hjärninflammation och TBE
 * komplikationer efter kirurgiska ingrepp i hjärnan till exempel då man tagit bort en hjärntumör.

Traumatisk hjärnskada
Traumatiska hjärnskador efter våld eller olycksfall är vanliga. Varje år vårdas ca 20 000 personer på svenska sjukhus efter traumatisk hjärnskada.

Man kan uppskatta att ytterligare lika många drabbas av lättare skador som inte alltid ger anledning till att ta kontakt med sjukvården. Flertalet av dessa har drabbats av en hjärnskakning och återhämtar sig oftast väl efter en kort tids övergående besvär.

Cirka 20 procent har efter skadan besvär med kognitiva funktioner, till exempel minnesproblem, under flera månader eller längre tid.

Efter stroke
Strokepatienter är en annan stor grupp – 30 000 per år i Sverige – som drabbas av kognitiva funktionsnedsättningar. Av dessa är 20 procent under 65 år.

Svaghet i ena halvan av kroppen är det vanligaste akuta symtomet. Men även funktionsnedsättningar som omfattar flera olika kognitiva funktioner förekommer ofta. Nedsättningar som ofta inte uppmärksammas i det tidiga skedet av sjukdomen, men som blir mer framträdande när de fysiska funktionsnedsättningarna har stabiliserats.

Vid hjärnskador som orsakar svår kognitiv funktionsnedsättning upptäcks besvären snabbt och patienten får sin behandling i ett tidigt skede. När funktionsnedsättningen är mindre finns det risk för att den inte märks förrän senare i sjukdomsförloppet. Ibland därför att andra skador överskuggar och är helt i fokus.

Symtom vid lätt kognitiv funktionsnedsättning
Lätt kognitiv funktionsnedsättning kan ibland leda till stora problem i det dagliga livet för den drabbade. Vanliga symtom som huvudvärk, trötthet, minnes- och koncentrationssvårigheter gör det ibland svårt att klara de dagliga sysslorna och de studier eller det arbete man tidigare utfört.

Medvetenheten inom sjukvården om lätta kognitiva besvär efter förvärvade hjärnskador har ökat. Ändå blir de ofta inte uppmärksammade tillräckligt tidigt efter skadan.

Det akuta skedet efter till exempel hjärnskakning ser olika ut hos olika personer. För de allra flesta går besvären över inom någon månad. Det är svårt att förutse vilka som kommer att drabbas av långsiktiga problem.

Även vid stroke är det svårt att förutse vilka problem som är övergående och vilka som kan bli bestående och påverka det dagliga livet. Tidiga kognitiva bedömningar ger bara information för stunden och behöver därför göras på nytt då läget stabiliserats.

Oftast blir man medveten om lättare kognitiva problem när man försöker återgåtill arbete eller studier eller i kontakten med närstående. Idag finns det inom vården möjlighet att identifiera besvären och behandla dem.

Vilka är de vanligaste besvären?
Besvären som kan uppstå vid lättare kognitiv funktionsnedsättning efter sjukdom eller skada varierar från person till person. Att orka mindre är dock något nästan alla märker. De flesta drar sig för att umgås i större sällskap och vill inte gå ut på ställen med mycket folk där ljudnivån är hög. Många blir mer otåliga och lynniga och har lättare än vanligt att bli irriterade. Självförtroendet och självkänslan kan dåsjunka och humöret bli sämre.

Många har problem med koncentrationen och minnet vilket gör att man lätt blir stressad. Man klarar sig oftast rätt bra i vardagssituationer men behöver stöd i vissa situationer.

<p style="margin-top: 0px; margin-bottom: 0px; padding-bottom: 10px; line-height: 1.6;">Känslomässiga reaktioner kan bli starkare än vanligt, man kanske gråter lättare. Man kan uppleva fysiska problem, som att vara fumlig i fingrarna. Källa: Vårdguiden